![](https://elvaelu.ee/wp-content/uploads/2024/06/Karl-Soonpaa-foto-Ajaloomuuseum-780x470.png)
ELVA, 15. juuni 2024 – Täna keskpäeval mälestasid riigikontrolör Janar Holm ning endised riigikontrolörid Alar Karis (praegu Vabariigi President), Mihkel Oviir ja Juhan Parts Elva kalmistul kunagist ametivenda Karl-Johannes Soonpääd, kelle hukkumisest Elva lähedal 1944. aastal diversantidest Nõukogude langevarjurite käe läbi möödus 80 aastat.
Eesti ajaloos kõige kauem, 11 aastat riigikontrolöri ametit pidanud Karl-Johannes Soonpääd (enne eestistamist 1939. aastal Soonberg) olid mälestama tulnud lisaks riigikontrolöri ametit pidanutele ka Karl Soonpää perekonna esindajad Eestist ja tütretütar USAst, samuti Elva vallavolikogu aseesimees Meelis Kask.
Karl Soonpää ja tema abikaasa Antonie Soonpää haual peetud kõnes tõi Janar Holm esile, et Soonpää oli riigi kõrgeima audiitorina saanud kogemuse ka selles osas, kuidas käib töö valitsuses ja Riigikogus. Ta oli töö- ja hoolekandeminister Jaan Tõnissoni valitsuses ning põllutööminister August Rei valitsuses. Samuti oli ta III, IV ja V Riigikogu koosseisu liige.
![](https://elvaelu.ee/wp-content/uploads/2024/06/Elva_kalmistu_7_15.06.2024.jpg)
Riigikontrolör Janar Holm mainis, et kui Karl Soonpää suhtes oli saatus lahke vähemalt ühes asjas – ta puhkab kodumaa mullas, siis tema eelkäijate suhtes oli saatus eriti karm. „Riigikontrolöre Aleksander Oinast, Karl Eenpalu ja Johannes Friedrich Zimmermanni pole meil paraku võimalik nende viimses puhkepaigas austada, sest nende hauad on teada vaid Venemaa vangilaagri täpsusega, kus nad hukkusid,“ mainis Holm, kutsudes mõtlema kõigile neile, keda oleme võõra võimu kuritegude läbi kaotanud.
![](https://elvaelu.ee/wp-content/uploads/2024/06/Elva_kalmistu_6_15.06.2024.jpg)
Holm tsiteeris ka eelmise sajandi algupoole üht mõjukamat Eesti riigitegelast, endist peaministrit professor Jüri Uluotsa, kes raskelt haigena tegi Soonpää matustel ühe oma viimastest avalikest esinemistest: „Meie rahvas saab püsida ainult siis, kui meil on palju inimesi, kes on idealistid ja usuvad ka sellesse, mis pole käega katsutav.“
Kuna Karl Soonpää kuulus Eesti Üliõpilaste Seltsi, siis austas EÜS teda kalmistul lipuvalvega.
Karl Soonpää perekonna nimel pidas kalmistul kõne hukkunud riigikontrolöri tütretütar Linda Kaskla-Lippand, kes oli kohale saabunud Ameerika Ühendriikidest. Karl Soonpää tütred Helvi Maie Lippand (95) ja Heljo Laine Alari (99) elavad USAs, kuhu nad koos oma ema Antonie Soonpääga pärast Eestist põgenemist jõudsid.
![](https://elvaelu.ee/wp-content/uploads/2024/06/Elva_kalmistu_1_15.06.2024.jpg)
Riigikontrolör Janar Holm pani pärja ka Karl Soonpääga koos hukkunud kohaliku taluperemehe Hermann Tikkopi hauale, kellega nad püüdsid minna Nõukogude langevarjureid tabama. Soonpää sõber ja naaber, varasem aktiivne kaitseliitlane Hermann Tikkop osutas juba 1941. aasta suvel Nõukogude võimule relvastatud vastupanu.
Karl Soonpää pidas ajavahemikul 13. septembrist 1939 kuni 22. juunini 1940 päevikut, kuhu jäädvustas valitsuse istungitel räägitut ja tegi erinevaid tähelepanekuid Eesti elu kohta. Päevikuga samade kaante vahel on Soonpää märkmed Vabadussõja kohta, kus ta osales ja pälvis Vabadusristi.
![](https://elvaelu.ee/wp-content/uploads/2024/06/Elva_kalmistu_4_15.06.2024.jpg)
Soonpää päevik säilis Eestisse jäänud sugulaste käes eravalduses ja see on oluline ajalooallikas Eestile pöördelistest aegadest. See päevik on nüüd kättesaadav nii allikapublikatsioonina ajakirjas Akadeemia, kui ka Riigikontrolli eestvõttel välja antud põhjalikus raamatus „Faatum. Eesti tee hävingule 1939–1940“, seda koos kommentaaride ja illustratsioonidega.
Priit Simson
Riigikontrolli kommunikatsioonijuht